Kloning

=** __Kloning__ // (betydning:”Kvist,nytt skudd på tre.”) //**=

Å klone vil si å fremstille en tro kopi - for eksempel av et gen, en celle eller et individ. Når man kloner et gen, lager man en kopi av en spesiell DNA-sekvens. Når man kloner en celle, lager man identiske kopier av cellen. Ved kloning av mennesker eller individer har man imidlertid to muligheter:
 * __Kloning__** - Kloning er formering som gir arvemessig identitetiske individer, for eksempel ved vegetativ formering(Ukjønnet formering). Kloning er en viktig metode innen genteknologi.


 * __Embryosplitting__** - Dette er en teknikk der en splitter opp embryoet i et egg etter befruktning, helt opp til 8 celledeler. Denne teknikken er kjent og blir brukt til å avle frem flere eksemplarer av et godt arvemateriale.
 * __Kjerneoverføring__** – Er en teknikk der en tar kjernen ut fra egget, og setter inn en celle fra det individet en vil klone. Denne metoden er komplisert og i de aller fleste av forsøkene ender det med at fosteret dør, eller får store misdannelser. Man har ikke klart å klone alle dyr ved kjerneoverføring, dyrene man har klart å klone er sau, ku, mus, gris og geit.

1. Biologi: 1.1 Forskjell på reproduktiv og terapeutisk kloning 1.2 Kloning hos planter 1.3 Kloning hos dyr 2. Biokjemi: 2.1 Betydning 2.2 Molekylær kloning 3. Lover og regler i Norge 4. Slik foregår kloning 5. Eksempler på kloning 5.1 Dolly 5.2 Belgisk blå 5.3 Flyndre gen i tomat            __**
 * __Innhold
 * __6.Kilder__** [[image:bilde-1.jpg align="right" caption="Kloning: Prinsipptegning av fremgangsmåten ved kloning av en sau."]]

1.1 Forskjell på reproduktiv og terapeutisk kloning__** Begrepet terapeutisk kloning brukes, når man kloner celler som skal brukes til behandling. Dette begrepet er motsatt av reproduktiv kloning, som har til formål å lage et nytt, klonet individ. Kloningen har til formål å danne celler, som kan dyrkes og bli til vev eller organer.
 * __1. Biologi:

Hos mange planter er kloning eller vegetativ formering en naturlig del av livssyklusen, for eksempel stengelutløperne hos jordbær og yngleknopper hos tannrot. Mange planter er også lette å klone kunstig ved avleggere eller stiklinger. I arvelig henseende er alle individer innen klon like, når vi ser bort fra mutasjoner. Dette er viktig å kjenne til den praktiske planteformering og -fordeling. Kan planten formeres vegetativt, kan man skaffe seg et ubegrenset antall eksemplarer som er helt like utgangsplanten, og det skjer i stor utstrekning med frukttrær(ved poding), bærbusker(ved stiklinger), poteter(ved knoller) osv. Gravestein er en klon, ringerikspoteter likeså.
 * __1.2 Kloning hos planter__**

Hos enkelte organismer innen dyreverden eksisterer kloning, for eksempel hos infusjonsdyr og polypper som formerer seg vegetativt. Teoretisk skulle det være mulig å etablere et nytt individ fra enhver kroppscelle hos alle dyr, ettersom den inneholder alle individets arveanlegg. Dette lar seg i midlertidig ikke gjøres hos de fleste dyr, da en stor del av arvematerialet(genene) normalt blir inaktive etter svært kort tid under foster utviklingen. Det er dette som er grunnlaget for differensiering av de ulike celle-, vevs- og organtypene i kroppen. Derfor har man forsøkt å gå omveien om en eggcelle. Kjernen i eggcellen blir først ødelagt eller fjernet. Deretter innføres en cellekjerne fra en kroppscelle fra det individet som skal klones. Dersom denne eggcellen utvikler seg til et individ, vil det bli arvemessig identisk med det individet kroppscellekjernen ble hentet fra. Hos pattedyr må et slikt egg innføres i an livmor hos en hunn om det skal utvikle seg. Vellykkede forsøk på kloning er tidligere utført med frosk, og i 1997 lyktes det for første gang å foreta en kloning på pattedyr, da forskere ved Rosalin Institute i Edinburgh frembrakte en nøyaktig kopi av en sau. Arvematerialet fra en celle i melkekjertlene fra en sau ble, etter å ha vært gjenstand for en bestemt kjemisk behandling, overført til en ubefruktet eggcelle hvor man på forhånd hadde fjernet eggcellens eget arvemateriale. Med det nye arvematerialet ble så eggcellen overført til livmoren på en surrogatmor som bar fram fosteret. Dermed hadde sauen med det opprinnelige arvematerialet fått en yngre enegget tvilling. Suksessen ved dette eksperimentet skyldtes at forskerne hadde klart å utvikle en kjemisk metode som aktiverte hele arvematerialet hos den ferdig differensierte kroppscellen.
 * __1.3 Kloning hos dyr__**


 * __2.Biokjemi:

2.1 Betydning__** Biokjemi er læren om det molekylære grunnlaget for liv. Biokjemi handler om oppbyggingen og funksjonen til de cellulære komponentene, slik som protein, karbohydrat og andre biomolekyler. __**2.2 Molekylær kloning**__ Molekylær kloning er et ord som brukes om å bringe frem en mengde identiske DNA-molekyler ved hjelp av genteknologi.

Reglene om kloning er forskjellige over hele verden. I Norge er kloning av gener, planter og dyr tillatt. Kloning av mennesker ble forbudt ved lov i 1998 (”Bruk av teknikker med sikte på å fremstille arvemessig like individer er forbudt”). Forskning på befruktede egg er også forbudt.
 * __ 3. Lover og regler i Norge__**


 * 4.** **__Slik foregår kloning:__

Først et befruktet egg:**
 * Kjernen med kjernematerialet fjernest:**
 * Arvemateriale fra den personen du ønsker å klone, settes inn i egget:**
 * __5. Eksempler på kloning:

5.1 Dolly__** 23. februar 1997 fikk verden se sauen Dolly for første gang. Hun ble født 5. juli 1996 og er verdens første klonede levende skapning. Dolly utviklet seg normalt og som sauer flest, hun fikk seks kull med normale lam. Dolly ble avlivet 14. februar 2003 på grunn av at hun fikk leddgikt og lungekreft. Leddgikt er nokså vanlig for sauer, men som oftest eldre sauer enn Dolly. Det er ikke noen bevist sammenheng mellom at hun er klonet og tidlig leddgikt.

**__5__****__.2 Belgisk blå__** Belgisk Blå er en storferase fra Belgia, kjent for sitt muskuløse utseendet og den blåhvite hårfargen. De er oppkalt etter deres typisk blågrå hårfarge, men hårfargen kan variere fra hvit til svart. Den belgiske kuen er klonet. Dette gjør at kjøttet er svært magert og at kuen kan lage kjøtt I store mengder. Belgisk blå okser er ofte ute av stand til å føde naturlig, krever keisersnitt. Kuen er først og fremst laget for å klone kjøtt, så melken er ikke brukbar til meieriprodukter. Rasen har sin opprinnelse i det sentrale og øvre Belgia i det nittende århundre, I Charolais. Den moderne belgisk blå rasen ble utviklet i 1950 av professor Hanset, som arbeider ved et kunstig inseminasjon sentrum i Liege provinsen.

**__5__****__.3 Flyndre gen i tomat__**

Man kan flytte gen fra en flyndre og inn i en tomat, noe som gjør at den tåler kulde slik at den ikke blir ødelagt av frost, råtner ikke og smaken holder seg lengre.
 * __6.Kilder__**

[]
Gyldendal leksikon Norges Store Leksikon