Genteknologi

Hva brukes genteknologi til?
I alle år har vi mennesker endret på plante og dyrelivet, slik at det passer best mulig til vår fordel. Genteknologi brukes i stor grad for å utføre dette. Vi tilpasser planter og dyr slik at de skal tåle fenomen som tørke, regn, forskjellig temperatur, bakterier, sopp osv. Vi bruker også genteknologien til for eksempel å gi maten vi spiser et DNA slik at den får en fin frisk farge, bedre smak, lenger holdbarhet o.l. Disse metodene heter planteforedling og dyrefoedling. To konkrete eksempel på dette er hvordan vi ved hjelp av genteknologi kan forhindre at tomater fryser fordi det er satt inn et DNA fra fisken som forhindrer at den fryser. Vi har også greid å avle fram kyr og sauer som produserer medesiner i melken sin. Geneteknologien brukes mest på planter og dyr, mens mange mennesker også kunne tenkt seg å foreksempel bli klonet, er dette forbudt i de fleste land. Foreldre som mister barnet sitt ville kanskje likt å klonet det, men barnet ville uansett ikke fått de samme personlighetene selv om genene var en kopi. Personnligheten blir nemlig ikke bare styrt av genene.

Genteknologien har sine positive og sine negative sider. Mange av de negative sidene går ut på at teknologien brukes til å prosjektere med dyr, og framstille dyr som kanskje vil få store lidelser. Noen mener også at en fortsettelse med kloning og annen genteknologi tilslutt vil resultere i at mennsker og dyr blir med i bruk og kast metoden vi har ovenfor mat, klær og ting den dag i dag. Det er også argumenter om at dyr utvikler seg i takt med naturen, og utvikler seg slik at de i det hele tatt skal overleve. Hvis vi da kloner de gamle dyrene, vil ikke de ha de nye egenskapene et vandlig dyr av samme art ville hatt, og at teknologien derfor er et våpen man misbruker.

Det som er positivt med genteknologi, og som kanskje er vert å kjempe for, er at vi tar framskritt og greier å skape medesiner til mennesker som virkelig trenger det. Fortsetter vi denne teknologien vil vi i framtiden kanskje greie å skape medesiner mot store verdenssykdommer som kreft og aids.

Innen genteknologi finner vi mange forskjellige grener og en av dem er genspleising som dere kan lese mer om her:

Grenspleising
Genspleising brukes i mange forskjellige sammenhenger, men hovedkonseptet er å ta biter av arvestoffet fra en organisme og sette det inn i noe annet. Det å "klippe ut" DNA fra en organisme å sette det inn i DNA-molekylet hos en annen organisme kalles rekombinant DNA-teknologi, eller genspleising.

Grunnen til at vi kan ta arvestoff fra en organisme, for eksempel en plante, og sette det inn i en annen organisme, for eksempel et dyr, er at arvestoffet er bygd opp av DNA-molekyler og at dette er likt bygd opp i alle organismer. DNA-molekylene er lange tynne tråder som er bygd opp av fire forskjellige såkalte trinn. I mennesket finner vi hele 5-6 milliarder trinn, som alle bestemmer forskjellige egenskaper hos kroppen vår.

Det som gjorde det mulig å bruke "klipp å lim" metoden var med hjelp av mye prøving og feiling, og deretter funnet av "limeenzymer", "klippeenzymer" og plasmider. Restriksjonsenzymet spalter nemmelig DNA på helt bestemte steder, med en bestemt baserekkefølge. For bakterien er klippeenzymer naturlig og det brukes da til å beskytte seg mot ukjent DNA, som i virus. Slike enzymer finnes det hundrevis av og etter at biter av DNAet er spaltet settes de sammen igjen ved hjelp av et annet enzym, kalt DNA-ligase. Plasmider er ringformede DNA-molekyler i bakterier. Disse plasmidene kan man ta ut av bakterien, klippe av en bit, og erstatte den med en annen før man setter den innigjen i bakterien. På samme måte kan også virus være bærer av slik DNA innsetning før det går over i en ny celle og formeres.



Det er regler om hvilke "trinn" eller bokstaver i DNAet som passe sammen. Så lenge disse får være ilag, kan man kombinere dem på hvilken som helst måte, og få dem til å produsere nye sorter protein etter hvilken kode de får. Det er på denne måten vi blant annet kan produsere insulin ved rett sammensetting.

Figuren under demonstrerer hva som skjer under en "genspleisingoperasjon"



Kilder: Nexus naturfag 5 http://no.wikipedia.org/wiki/Genteknologi http://www.daria.no/skole/emne/Teknologi_og_vitenskap/Genteknologi/ http://www.skoleforum.com/stiler/artikkel/det.aspx?id=5103 http://gensidene.uib.no/genteknologi.html http://www.forskning.no/teknologi/bioteknologi/genteknologi http://www.bion.no/tema/genteknologi_naturfagrommet.shtml http://www.snl.no/.sml_artikkel/genspleising http://kosmosyf.cappelendamm.no/c66166/tekstoppgave/vis.html?tid=106223 (bilde)