Kriminalitet+og+DNA-registre

=**Kriminalitet og DNA-registre**=

Et DNA-register er et datasystem som lagrer DNA-profiler fra lovforbrytere, og er et resultat av samarbeid mellom kriminalpolitisentralen(kripos) og statsadvokatene. Statsadvokatene bestemmer hvem som skal være i registeret, men kripos har det operasjonelle ansvaret for registeret. Hvordan et DNA-register er oppbygd varierer fra land til land. I Sverige for eksempel, oppbevares data fra nyfødtscreeningen, de blir lagret i biobankene. DNA-registeret består av et personregister og et sporregister. I personregisteret i Norge blir det lagret DNA-profiler kun av de verste og mest kjente forbryterene vi har i landet.

**To typer registre**[[image:960x.jpg width="350" height="200" align="right"]]
I Norge har vi to kategorier DNA-baser: Biobanker hos sykehus/forskningsinstutisjoner - og DNA-registeret hos politiet.


 * Biobankene på sykehus og forskningssenter** prøver å få mest mulig informasjon av hver prøve, men identiteten er skilt fra prøvene. Biobankene er hovedsakelig for forskning, og i dag er bruken kontrollert av den norske biobankloven. Hver eneste person som avgir prøven må gi en spesifisert tillatelse på nøyaktig på det prøven kan brukes til. Om noen for eksempel deltar i en undersøkelse om kreft, dersom forskeren eller legen ønsker og bruke prøven til undersøkelser eller forskning må hver eneste person avgi ny tillatelse til hva prøven kan brukes til. For å bruke denne prøven til å løse kriminalsaker må lovbryter gi grønt lys for at politiet skal få bruke den. Det er svært uvanelig.


 * Politiets DNA-register** i Norge inneholdt 15840 personer i september 2009. For å komme dit, må man i utgangspunktet ha begått en alvorlig kriminell handling: voldtekt, overgrep mot barn, grov vold eller ran. En så kalt hverdagskriminalitet. Dersom man dømmes for en slik kriminell handling - og med strafferamme på minst to år ubetinget fengsel, havner man som regel i registeret. Detter er altså et register for identifisering, men det inneholder ingen andre opplysninger bortsett fra kjønn. I DNA-registeret finnes det også et sporregister. Sporregisteret brukes i tilknytning til saker som er uoppklarte eller identifisering av savnede personer.

=
Både politi og forskere har stort behov for større og mer effektive biobanker/DNA-registre. Men bruksmåtene til de to typene DNA-baser er svært ulike. Biobankene skal inneholde mest mulig info om den enkelte, minus identiteten. DNA-registeret er innrettet motsatt. Det skal inneholde det som er nødvendig for identifikasjon, men ikke kunne si noe om den enkelte person.======

=
Den 10. september 2003 gikk utenriksminister Anna Lindh mot en rulletrapp i varehuset NK-senteret i Stockholm, der ble hun overfalt av en mann. Mannen hugget henne mange ganger i overkropp og bukhule. Den kriminelle mannen rømmer fra åstedet og i det han løper mister han lua si.======

Svensk politi finner etter hvert lua. Politiet fant DNA i lua og sendte den til //Statens kriminaltekniska laboratorium// som får ut en delvis DNA-profil. I mellomtiden har politiet funnet to mistenkte, og etter noen dager løslater politiet begge to. Politiet har allerede fått en anelse om at forbryteren er 24 år gamle Mijailo Mijailovic, men behøver sterkere bevis for å arrestere han. DNA-et som ble funnet i lua var ikke tilstrekkelig nok for å greie å avsløre Mijailovic. For å sikre seg en fullstendig DNA-profil av Mijailovic, henvender politiet seg til biobanken //Huddinge universitetssykehus// som har ansvaret for administrasjon og drift av det såkalte PKU-registeret. PKU-registeret inneholder blodprøver av alle svensker som er født etter 1975. Blodprøvene blir tatt like etter fødselen, og er som regel brukt til å teste de nyfødte for stoffskiftesykdommen Føllings sykdom. **De blir ikke brukt til kriminalsaker**. Det svenske politiet sårt biobankens hjelp for å få tak i de siste bevisene som kan arrestere Mijailovic. Politiet ønsker å få utlevert den mistenktes blodprøve for å gjøre en DNA-analyse før de går til pågripelse. Politiet får dette, og sykehuset går med på å utlevere blodprøven til 24-åringen. **Helt i mot hva reglene sier**//.// Blodprøvene kan BARE blir utlevert til forskningsformål.

Politiet bruker bevisene de har og pågriper 24 årige Mijailo Mijailovic.

Fordel eller ulempe?
At politiet skal ha så fri tilgang til biobankene har det vært mange diskusjoner rundt. Vi mener at dette burde bli tilatt. På vegne av samfunnet burde dette bli tillat. Vi vil kalle denne type situasjon en ren //bonus// for politiet, eller en ekstra //ledertråd// som kan være til stor hjelp. DNA kan uten tvil brukes som bevis, spesielt om det er mye kriminalitet i et distrikt kan DNA-profiler være til stor hjelp å få ned kriminaliteten. DNA-profilene kan gi stor økning i løste saker og økt prosent i oppklaring, noe som er utrolig god forbygging mot kriminalitet. Vi mener at dette er svaret på framtidens hjelpemiddel for å løse kriminalsaker.

Folk mener også at politiet ikke burde få snoke sånn. Biobankene har krav på anonymitet, og skal ikke bli brukt til å behandle kriminalsaker. Noen mener også at slik hjelp kan skape ekstra nøling for politiet, om de skulle finne flere DNA-bevis på åstedet. Det blir også sagt at politiets DNA-register er nok, og at biobankenes DNA-profiler skal bli holdt personlig.

DNA-register suksess i Norge?
For ca åtte måneder siden ble reformen gjennomført i Norge. Det skjedde raskt en fordobling innen saker som gikk til [|RMI (Rettsmedisinsk institutt)]. Det blir sendt inn rundt åttehundre biologiske spor på åsteder for ”hverdagskriminalitet” hver måned. Ca 50% av de biologiske sporene som blir lagt inn i registeret, får et treff på personer som tidligere har vært mistenkte, eller tidligere dømt.

– ”Det er ofte gjengangere knyttet til den såkalte hverdagskriminaliteten. Derfor er DNA-reformen så viktig med tanke på både oppklaring og forebygging” har justitsminister Knut Storberget uttalt.

For å sikre fremtidig og god kvalitet med DNA-spor arbeid, er det nå kommet kurs for politifolk over hele landet. Det kommer for første gang et kull ut av politihøgskolen som har fått full opplæring i kriminalteknikk, hvor DNA-opplæring er en del av pensumet. Rundt omkring i landet har allerede 3000 politifolk fullført kurs i sikring av DNA.

media type="custom" key="5589805" align="right"

[|www.wikipedia.org] [|www.nrk.no] [|www.regjeringen.no] [|www.ntnu.no] [|www.dagbladet.no]
 * Eksterne lenker:**