Arv+og+miljø

=
Arv er definisjonen på noe vi får av foreldrene våre, som lik øyenfarge, hårfarge, kroppsbygning, intelligense, språk og dialekt, og noen trekk på utseende. Personligheten vår preges av miljøet rundt oss. Hvem vi er sammen med på fritiden, skole og jobb. Folk er forskjellig etter hvilket miljø de er i, miljø blir bestemt etter hobby, interesse, oppveksten, familie og religion. Det er ikke like lett å bestemme om det er arv eller miljø som gir en bestemt egenskap. Vi blir påvirket av folk rundt oss, de vi bor sammen med, og det er det som bestemmer den bestemte egenskap eller personligheten vi får. Tenåringer blir fort påvirket av hverandre når det gjelder mote, klær og hobby. Vi kan se betydningen på arv og miljø ved å se på mennesker, hvor forskjellig vi er, både på utseende og personlighet.======

Nesten alle menneskeceller har 46 kromosomer, hvor to og to er homologe og danner par. To homologe kromosomer har lik lengde og de inneholder gener for de samme egenskapene. (Homolog betyr samsvar med egenskaper og organer) Det ene kromosomet kommer egentlig fra morens eggcelle, og det andre fra farens sædcelle. Det er til sammen tre kromosompar i hver celle. Et gen er en bestemt del av kromosomet, og dette genet finnes på begge kromosomene i paret. Det er derfor to varianter av hvert gen i en vanlig celle. Genene kan for eksempel bestemme; øyenfarge, fargeblindhet og blodtype. Hvert kromosonpar kan ha like eller forskjellige varianter av et gen. I noen genpar vil en variant være dominant og overskygge effekten av den andre varianten. Varianten som blir overskygget kalles recessiv (vikende).

En dominant sykdom krever at en av genvariantene i kromosomparet gir sykdom. I slike tilfeller er det nok at en av foreldrene har den sykdomsframkallende genvarianten for at barnet skal kunne arve sykdommen. En vikende sykdom krever at begge genvariantene i kromosomparet gir sykdom. I slike tilfeller må begge foreldrene ha den sykdomsframkallende genvarianten for at barn skal kunne arve sykdommen. Foreldrene kan enten være syke selv, eller være bærere. En bærer har en normal genvariant som overskygger den sykdomsframkallende genvarianten.

**Kjønnet blir bestemt av to kromosomer**
Ditt kjønn, er bestemt av to kromosomer. Et menneskene har 44 "vanlige" kromosomer og 2 kjønnskromosomer. Vi kaller dem x- og y-kromosomer. x-kromosomet er stort, og y-kromosomet er svært lite. Alle __jenter__ har 44 vanlige kromosomer og __to //x-kromosomer//.__ Alle __gutter__ har 44 vanlige kromosomer og __ett x-kromosom og ett y-kromosom__. Det betyr at alle eggcellene inneholder 22 vanlige kromosomer og ett x-kromosom. Sædcellene er av to typer. Halvparten av dem inneholder 22 vanlige kromosomer og ett x-kromosom, og den andre halvparten har 22 vanlige og ett y-kromosom. Under befruktningen er det sædcellene som er avgjørende for hvilket kjønn barnet blir. Har sædcellen x-kromosom, blir det ei jente, og har den y-kromosom, blir det en gutt. Det vil si at allerede i befruktningsøyeblikket, er det derfor bestemt hvilket kjønn barnet vil få.

Eneggete tvillinger har identisk arvemateriale
Hvorfor er noen tvillinger //s//å like at vi ikke kan se forskjell på dem, mens andre tvillinger er helt forskjellige? Hvorfor har noen tvillinger samme kjønn og andre tvillinger ulikt kjønn? Årsakene til dette er at vi har to typer tvillinger, eneggete og toeggete. Noen ganger løsner det to eggceller samtidig hos kvinnen. Disse eggcellene blir befruktet med hver sin sædcelle. Tvillingene blir da toeggete. De kan ha samme kjønn, eller de kan ha forskjellig kjønn, og de er ikke mer like enn søsken vanligvis er. Eneggete tvillinger har utviklet seg fra den samme befruktete eggcellen. Etter befruktningen deler celleklumpen seg i to deler som hver for seg utvikler seg til et foster. Barna er av samme kjønn, og de er svært like. De har de samme arveanleggene fordi de er resultat av den samme befruktningen, men fostrene kan ha hatt noe forskjellig miljø under utviklingen i livmoren. Det kan føre til at de for eksempel ikke har samme fødselsvekt.

Dominante gener er gener som dekker virkningen av et vikende gen. Mens recessive gener er vikende gener som blir dekket av de dominante genene, og som bare kommer til uttrykk sammen ved et allel (variant av samme gen) likt seg selv.
 * Dominante og recessive gener som blir nedarvet: **

**Miljøfaktorer** Faktorer som påvirker helse og trivsel i befolkningen inkluderer fysiske, kjemiske, biologiske og sosiale forhold. God helse beror på samspillet mellom disse.

• Fysisk – ernæring, de fysiske og kjemiske omgivelser. • Sosialt – samhandlinger mellom mennesker. • Kulturelt – konvensjoner, verdier, kulturkoder. Altså miljøets særpreg.
 * Miljø**

Alle egenskaper et individ har skyldes enten arv, miljø eller samspill mellom dem.

Trekk/egenskaper som i hovedsak skyldes miljø: • Holdninger og fordommer • Politiske og livssynsmessige oppfattninger • Moral, sosiale egenskaper, kriminalitet • Nasjonsfølelse • Miljørelaterte sykdommer • Fysisk og psykisk utvikling relatert til at grunnleggende behov er dekket, f.eks. ernæring.

[|www.viten.no] [|www.wikipedia.no] [|www.daria.no] [|www.folk.uio.no] Hilde Mjelva Hovedvernombudet i Kristiansund
 * Kilder**