Mendel+og+arvelovene

Gregor Mendel og hans arvelover[[image:http://media-2.web.britannica.com/eb-media/74/774-004-DFEB8A50.gif width="248" height="288" align="right" caption="Arveprossesen i ett ledd"]]
Gregor Johann Mendel (født 22. juli 1822 i dagens Tsjekkia, død 6. januar 1884) var en munk. Han studerte naturvitenskap i Wien 1851-53, og ble siden naturfaglærer (1854-68). Fra 1868 til hans død i 1884, var han abbed (forstander for et munkekloster) ved klosteret i Brno i Tsjekkia.

Mendel tok standpunkt i Darwins synspunkter om at "den sterkeste overlever", og gikk mer i dybden. For Darwin kunne ikke forklare hvordan vi fikk blå og brune øyne, og det var nettopp dette Mendel forsket på. I 1856 startet Mendel et systematisk krysningsforsøk med erteplanter i klosterets hage, hvor han så på nedarving av ulike egenskaper. Ertene kan være gule eller grønne. Etter en del observasjoner over flere generasjoner (med erter) konkluderte Mendel med at Med dette kunne Mendel konstatere at foreldrene overfører gener til avkommet, og at disse genene ble bevart gjennom generasjoner.
 * i hver erteplante er det "arvefaktorer" som bestemmer fargen på ertene
 * der er to av disse faktorene i hver celle
 * de to faktorene kommer fra foreldrene, én fra hver
 * de to faktorene går fra hverandre og danner kjønnsceller, og én av dem kan komme i avkommet
 * det finnes én faktor for "grønn" og én faktor for "gul"
 * "gul" faktoren dominerer over den "grønne" faktoren

Mendel eksperimenterte også med flere anleggspar, og fant ut at anleggene i hvert par kunne skilles og kombineres på helt tilfeldige måter. Som eksempel brukte han frøfarge og frøform hos erteplantene.

Arvelovene i prinsipp[[image:http://upload.wikimedia.org/wikipedia/no/1/1f/Mendel.jpg width="359" height="502" align="right"]]
Blant Mendels mest kjente forsøk er, som sagt, det med erteplanter. Det første forsøket gikk ut på at Mendel krysset en høy og en lav erteplante med hverandre. Resultatet ble at avkomet (F1) kun bestod av høye planter. Med da han krysset plantene i denne første generasjonen med hverandre ble omtrent en fjerdedel av andre generasjon (F2) lave. Mendel mente at forklaringen bak dette var at avkommet hadde fått dobbel dose av hver arvefaktor (gen). Med andre ord mente Mendel at avkommet hadde ett gen fra hver av foreldrene, og at det ene, dominante genet (F) skjulte det andre recessive (f).

Men dominansen var ikke alltid like fremtredende. I krysningen mellom røde og hvite erteplanter ble første generasjon rosa, altså var det en ufullstendig dominans. Dette kunne fort se ut som blandingsarv, slik som den Darwin trodde eksisterte, men i den følgende generasjonen kom de røde og hvite kronbladene tilbake i forholdet 1:2:1 mellom hvitt, rosa og rødt.

Dette forholdet fins også i genotypen (arveanlegget) til andregenerasjonen med høye og lave planter, men fordi F var dominant ble forholdet der 3:1 i fenotypen (resultatet av sampillet mellom individets arvelige egenskaper og miljøbetingelsene). Da Mendel prøvde seg på å krysse glatte, gule erter med de som var rynkete og grønne, ble resultatet igjen annerledes. Første generasjon bestod riktignok av glatte, gule erter, men da denne generasjonen ble krysset fikk avkommet fire forskjellige type utseender i forholdet 9:3:3:1. Dette ledet Mendel til å forstå at de to egenskapene farge og form ble spaltet uavhengig av hverandre, slik at det til eksempel kunne oppstå rynkete, gule erter. Likevel var det var gul og glatt dominante over grønn og rynkete.

De oppsiktsvekkende forholdstallene 9:3:3:1 og 27:9:9:9:3:3:3:1 dukket opp hver gang Mendel så på krysning mellom mer enn et par egenskaper samtidig, og etter tusenvis av forsøk begynte han å se logikken i dem. Forklaringen var at hvert gen i alle planter og dyr har en partner. Når disse organismene formerer seg vil avkommet kun få ett gen av hver av foreldrene. Tallene ble kalt mendelske forholdstall (hvor mange han har fått av hver type).

Alternative egenskaper blir ofte bestemt av gener som er på samme sted eller locus på et kromosom. Disse genene kalles alleler, og om et locus har identiske allelene på de to kromosomene i et kromosompar, er organismen homozygot (FF eller ff). Om allelene derimot er forskjellige (Ff) er den heterozygot. Recessive egenskaper kommer kun frem i homozygote organismer. Videre er ofte planter med selvbestøving og andre innavlede sorter homozygote på flere loci, og om avkommet er et resultat av innavl, kalles det hybrid. Den første hybridgenerasjonen kalles F1, og den andre kalles F2. To organismer med samme egenskaper trenger ikke nødvendigvis å ha lik genetisk sammensetning – en plante er høy uansett hvis den har minst ett dominant gen. Utseendet til organismen kalles fenotype, og den genetiske sammensetningen kalles genotype. Ytre faktorer kan virke inn på fenotypen, til eksempel kan dårlig ernæring hemme dyrs vekst.

**Grunnleggende**
Da Mendel gjorde disse testene med erteplantene, så han bare på egenskapene som ble nedarvet fra generasjon til generasjon. Han kunne ingenting om genene som var inne i cellene, heller ikke kromosomene (anlegg). Han lagde egne hypoteser utifra det han så og gjettet seg videre. I dag vet vi hvordan dette fungerer med DNA og nedarving takket være Mendels forsøker. Mendels arvelover er derfor en grunnlegger for overførsel av arvelige egenskaper fra en moderorganisme til dets avkom. Kort kan vi si at reglene er grunnlaget for dagens genteknologi. Mendels arvelover har sin rot i cellekjernen, i kromosomene eller DNA-mollekylene om man vil.

Dagens moderne genteknologi og avlsarbeid
Takket være Mendels forsøker, kan vi i dag plukke ut og flytte de genene vi vil ha å få et ønskede egenskaper, uten "uheldige" egenskaper med på kjøpet (slik vi får med tradisjonell avl). For eksempel har planter fått gener slik at de er sterkere mot sykdommer, skadedyr og tøffe værforhold. Eksempel på dette er Men mange er skeptiske til å la planter som har fått insatt gener å vokse fritt, for de vet ikke om konsekvensene. Derfor er dette ulovelig i Norge.
 * jordbærplanten som tåler mer kulde. Dette genet kommer fra en arktisk flyndre!
 * tomater som er imune mot inseker. Her har forskerne satt inn en bakterietype som lager giftstoff for insekter. Så når et insekt spiser av tomaten dør det, men giften er ufarlig for mennesker!

media type="custom" key="5345663"

Kilder

 * http://no.wikipedia.org/wiki/Mendels_arvelover
 * http://www.nt.ntnu.no/users/bejo/bi101-kap10del1.pdf
 * http://www.bio.uio.no/plfys/haa/gen/mendel.htm
 * http://www.bioteknologiskolen.no/sider/2_arv_og_avl.html
 * http://stv.hfk.vgs.no/otto0/7007g-filer/genteknologi.htm
 * Hilde Mjelva
 * Nexus, Naturfag 5