Kosthold+og+livsstilssykdommer

= Hvordan kan kostholdet gi livsstilssykdommer? =

 //Hvert år dør mange millioner mennesker av sykdommer, mange av de skyldes livsstilsykdommer. Eksempler på dette er fedme, hjerte- og karsykdommer og diabetes. Vi ville derfor finne ut hva som gjør at mennesker får disse sykdommene, hva som skjer med kroppen og hvordan vi kan forebygge det. //

Fedme
 * __ Årsak __**

Fedme oppstår som regel ikke av en enkelt årsak, men av flere ulike faktorer som drar i samme retning. De viktigste årsakene er genetikk, kosthold og mangel på trening og aktivitet. Andre årsaker kan være sykdommer og medisiner.



Men selv om fedme kan være arvelig, betyr ikke det at det er uunngåelig. Så om man er født av to overvektige foreldre, er det ikke gitt at man selv blir overvektig. For at en person skal bli overvektig, må det også være tilstrekkelig med mat til stede. Et stort daglig inntak av fet mat med høyt kaloriinnhold, uten daglig trening og aktivitet, sørger for at folk lider av fedme.

De siste tiårene har det også blitt mer stillesittende arbeid, og mindre naturlig mosjon. Folk bruker bil til en større grad, og overvektige velger heisen istedenfor trappene. Idag har også en gjennomsnittlig nordmann tilgang på ubegrenset med matvarer, som gjør at noen får i seg altfor mye mat.

Men noe av det man kan arve er leptinmangel. Leptin er det hormonet som forteller hjernen når man er mett. Disse personene har derfor enorm apetitt, og spiser mye mer enn de har godt av. Det er også fare for at foreldrene overfører sitt usunne kosthold til barna, og mangel på mosjon.

__**Virkninger** __ Fedme kan forårsake en rekke ulike problemer og sykdommer, både fysiske og psykiske. Man føler seg ofte mindreverdig, og det kan være på grunn av f.eks. mobbing og diskriminering. Dette problemet starter ofte i relativt ung alder, og man drar det med seg videre inn i voksenlivet. Sykdommer og problemer som virker på kroppen er slitasjegikt, enkelte typer kreft, hjerte- og karsykdommer, diabetes type 2, høyt blodtrykk, gallestein, hjerteinfarkt, problemer med personlig hygiene og obstruktiv søvnapné. Dette fører til at personer med fedme øker risikoen for å dø tidlig. Fedme fører også til en del hverdagslige problemer som vanlige mennesker gjør helt uten problemer. Dette kan dreie seg om noe så enkelt som å komme seg opp fra senga eller en sofa. Man blir mye fortere sliten, og det blir vanskelig å forflytte seg til fots.
 * __Forebygging __**

Det viktigste tiltaket for å forebygge fedme er mosjon. Det blir anbefalt minst 30 minutter med moderat trening minst fem dager i uka. Enkle tiltak hver enkelt person kan gjøre, er f.eks. å gå eller sykle til jobb istedenfor å kjøre. Man bør også ta tappene istedenfor heisen.

Kostholdet har også mye å si. Selv om man har fedme skal man ikke kutte ut inntaket av mat, men heller begrense seg. Det er viktig med et sunt og variert kosthold. En kombinasjon av riktig kosthold og trening, er det viktigste tiltaket overvektige kan gjøre for å gå ned i vekt.

__** ﻿ **__**__BMI __** __﻿ __

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-weight: normal; margin-bottom: 0cm;">﻿BMI viser oss balansen mellom høyde og vekt. Den viser oss om en person har normal vekt, eller er undervektig eller overvektig (se tallene i tabelen). Formelen for BMI er ikke helt korrekt, blant annet fordi noen har tyngre benbygging enn andre. Formelen for BMI er:


 * ~ BMI ||~ Klassifisering ||
 * <18,5 || undervektig ||
 * 18,5-24,9 || normal vekt ||
 * 25,0-29,9 || overvektig ||
 * 30,0-34,9 || klasse I fedme ||
 * 35,0-39,9 || klasse II fedme ||
 * ≥ 40,0 || klasse III fedme ||

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 200%; font-weight: normal; margin-bottom: 0cm;">Hjerte- og karssykdommer
 * __<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 120%; margin-bottom: 0cm;">Hva er hjerte og karsykdommer? __**

Hjerte- og karsykdommer er fellesnavnet på åreforkalking, hjerteinfarkt og hjerneslag. Ved åreforkalking får blodårene litt etter litt et belegg av kolesterol og kalk på innsiden. Blodårene blir da stive og trange, og da vil blodet få problemer med å strømme til hjertet, hjernen og nyrene. Når blodet ikke strømmer godt nok gjennom årene kan man få blodpropp. Resultatet av blodpropp kan være akutt hjerteinfarkt, hjerneslag eller blødninger. Åreforkalking kan være begynnelsen på hjerte- og karsykdommer.

Høyt kolesterol nivå i blodet er en av grunnene til hjerte- og karsykdommer. Hjerte og karsykdommer har skyld i ca. 45% av dødsfallene i Norge og kreft er årsaken av 35% av dødsfallene. **__<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 120%; margin-bottom: 0cm;">Hvordan unngå hjerte og karsykdommer? __** Ved e n kombinasjon av trening og og rett kosthold kan du unngå hjerte- og karsykdommer. Ungdom får for lite frukt og grønnsaker som er anbefalt. Og de får i seg dobbelt så mye sukker som er anbefalt. Sukkeret de får i seg kommer for det meste fra brus og godteri. Ved inntak av for mye sukker kan det oppstå tannråte og man kan bli overvektig. Kostsirkelen er viktig å følge om du vil ha «rett» kosthold. Du bør spise mye fra første gruppe. Den første gruppen i kostsirkelen inneholder grove kornprodukter, melkeprodukter med lite fett, fugl og fisk. Andre produkter er også viktig, feks: flerumettet fett. Flerumettet fett tilfører kroppen HDL, som er det «gode» kolesterolet. Grønn te kan også ha en positiv effekt som motvirker åreforkalking. Det er også viktig å trene, dette for å senke blodtrykket, reduserer kroppsvekten, øke hjertets evne til å pumpe blod og god trening vil gjøre at blodet flyter lettere i årene. Mange får ikke nok trening, det er større sjanse for at de får hjerte- og karsykdommer enn de som trener regelmessig.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 200%;">Diabetes

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Diabetes er en kronisk stoffskiftesykdom hvor innholdet av sukker i blodet er veldig høyt. Når vi spiser mat som inneholder karbohydrater, spaltes dette om til sukker, glukose, i tarmen og fra tarmen transporteres sukkeret rundt til hver enkelt celle i kroppen. Men sukkeret slipper ikke inn før insulinen åpner cellenes kanaler.

media type="youtube" key="V1LjRi8Nvv4?fs=1" height="385" width="480"


 * __<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 120%;">Diabetes type 1 __**

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">__Årsak til diabetes type 1__

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Diabetes type 1 skyldes ofte ødeleggelser av de inculinproduserende cellene i bukspyttkjertelen fordi kroppens forsvarssytem oppfatter de som fremmede. Årsaken er en kombinasjon av arv og miljøfaktorer, men noe konkret kjenner vi ikke til. Miljøfaktorene kan være knyttet til livsstil, drikkevann, korsthold eller virusinfeksjoner i forsterlivet.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">__Symptomer__

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Diabetes type 1 starter som oftest i tidlig alder. Men kan også oppstå senere, men som oftest før personen har fylt 40 år. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Vanlige symptomer er sterk tørste, vekttap, tretthet og man får lettere infeksjoner i huden. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">I enkelte tilfeller kan blodsukker nivået bli så høyt at det kan være livstruende, i tillegg vi symptomer som magesmerte, kvalme, synsforstyrrelser og hyperventilasjon.

__<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Forebygging __

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Dette kan du gjøre selv: <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">- Ha et variert og sunt kosthold. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">- spise minst mulig sukker. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">- spise minst mulig mettet fett som finnes i kjøtt og melkeprodukter. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">- Spise mye mat som inneholder mye kostfiber, slik som grovt brød. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">- Måle blodsukkeret regelmessig. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">- Regelmessig mosjon. Dette reduserer blodsukkernivået. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">For å behandle diabetes type 1 må man ha tilførsel av insulin, enten via insulinsprøyte eller via insulinpumpe.

__**<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 120%;">Diabetes type 2 **__

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">En av forskjellene mellom diabetes type 1 og diabetes type 2, er at diabetes type 2 ikke er insulin avhengig.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">__Årsak til Diabetes type 2__

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Diabetes type 2 skyldes at det er liten insulin produksjon eller at det insulinet som blir produsert i kroppen fungerer dårlig. Kombinasjon av arv og livsstil kan være årsaken til at man får diabets. Dårlig kosthold og overvekt kan øke sjangsen for at sykdommen utvikles, mens man arver disposisjonen for å få sykdommen.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">__Symptomer__

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Diabetes type 2 kan oppstå i alle aldere men som oftest oppstår den i 40 års alderen og enda hyppigere blandt overvektige, risikoen øker også med alderen. Tørste, tretthet, innfeksjoner i underlivet, uopplagthet og depresjon er typiske tegn på diabetes type 2.

__<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Forebygging __

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Forebyggingen av diabetes type 2 er veldig lik diabetes type 1. Kosthold, mosjon og vektreduksjon er de rådene som ser ut til å forebygge sykdommen i flest tillfeller. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Om diabetes er et vanelig fenomen i familien, vil det å spise sunt, unngå overvekt og mosjonere regelmessig redusere faren for å utvikle sykdommen, dette kan også føre til at man friskmeldes fra sykdommen.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 150%;">Kilder <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;"> [] [] [] [] [] [] http://www.helsedirektoratet.no/ernaering/mat_og_helse/hjerte__og_karsykdommer_64235 [] [] [] [] [] []