Stamceller

ST AM CE LL ER
NI KL AS OG MA TH IA S

**«MOR** **CELLER** **»** **ELL** **ER** **«OPPHA** **VSCELLER»** = = =__Innhold__=

1.1 Stamceller - introduksjon 1.2 Tre hovedklasser 1.3 Stamceller og teknologi 1.4 Spesielle stamceller 1.5 Viktig satsingsområde 1.6 Animasjon stamcelletransplantasjon

__**1.1 Stamceller - introduksjon**__

==== I menneskekroppen dør det flere tusen celler hvert sekund. Og i en frisk kropp vil disse med engang bli erstattet. Det er stamcellene i kroppen som har ansvaret for at det lages nye celler. Noen typer stamceller kan gi opphav til et helt nytt individ, andre kan bare bli til enkelte celletyper, som for eksempel hjerneceller , muskelceller , blodceller eller hudceller. Forskningen på stamceller har ikke kommet så langt at forskere vet alt som foregår når en stamcelle går fra å være stamcelle til å bli en spesialisert kroppscelle. Det forskere har funnet ut er at stamceller deler seg, så deler de seg igjen og slik kan det forsette. Det er slik vi får en spesialisert celle, etter stamcellene og leddene har delt seg opptil flere ganger. I tillegg til dette kan stamcellene også reprodusere seg selv.

__**1.2 Tre hovedklasser**__

Stamceller deles inn i 3 hovedgrupper, disse tre gruppene kalles totipotente, pluripotente og multipotente stamceller. Inndelingen av hovedklassene er basert på stamcellene sitt utviklingspotensiale.

__Totipotente__ stamceller kan gi opphav til alle celletyper i menneskekroppen og et nytt individ om de implanteres i en livmor. Fra et befruktet egg og frem til stadiet med 8-16 celler i fosterutviklingen er cellene totipotente stamceller.

__Pluripotente__ stamceller kan gi opphav til alle celletyper i menneskekroppen, bortsett fra de cellene som utvikler seg til f.eks morkake, som er nødvendig for å danne et nytt individ. Etter 16-cellestadiet blir det dannet en blastocyst som inneholder pluripotente stamceller. Pluripotente stamceller kan også isoleres fra aborterte fostre og teratokarsinomer.

__Multipotente__ stamceller(historisk også kalt vevsspesifikke stamceller) har et mer begrenset utviklingspotensiale enn toti- og pluripotente stamceller. Et godt eksempel på multipotente stamceller er bloddannende stamceller i beinmargen, som danner blodceller.

__1.3 Stamceller og teknologi__
Forskningen på stamceller, foregår som oftest på de cellene som befinner seg i beinmargen. Der vet vi at stamcellene lager/produserer blodceller. Håpet med satsingen er at forskere en gang i fremtiden vil greie å produsere hvilken som helst celletyper som de ønsker. Og hvis dette blir et faktum kan vi i teorien kurere mange sykdommer som vi ikke kan helbrede i dag.

Vi kan ta alkoholisk leverskade som et eksempel. I dag har vi ingen behandlingsform for dette. Unntatt av å stoppe den videreutviklingen av leversykdommen. Det viktigste er å stoppe inntaket av alkohol. Man må også sørge for god ernæring og rikelig væskeinntak. Dersom man slutter helt med alkohol og andre stoffer som belaster leveren, kan man klare seg lenge med redusert leverfunksjon.

Men vis forskningsatsingen forsetter kan vi kanskje om noen år få laget nye leverceller. Ved hjelp av stamcelleforskning. Det samme kan man gjøre med muskelceller, nerveceller , hudceller og egentlig alle celler og organer /kroppsdeler i menneskekroppen. På bildet til høyre ser vi et eksempel på en stamcelle som kan formere seg til muskelceller, nerveceller , etc.

Dette vil gi oss en helt ny måte å behandle forskjellige sykdommer, dette vil bli en helt ny form for medisin. Behandling av vanlige sykdommer som kreft og hjerte-kar-sykdommer vil bli mer effektiv. Vi kan få behandlingsalternativ til sykdommer der vi ikke har ha behandlingsmetoder før. Der vi kun kunne tilby lindring av smerter og symptomer. Mange forsker tror også at stamceller kan føre til behandlingsmetoder uten bivirkninger. I dag gir mange av medisinene store bivirkninger, som kan redusere pasientens livskvalitet.

__1.4 Spesielle stamceller__
Som dere har lest over kan stamceller gi opphav til mange forskjellige celletyper. Men det er kun embryonale stamceller (ES-celler) som kan gi opphav til alle celletypene i kroppen. ES-celler har også egenskapen til å utvikle seg til et selvstendig individ. Vi finner disse cellene i embryo på blastocyststadiet og de kalles den indre cellemasse. Disse cellene brukes til å lage spesifikke genmodifikasjoner i mus, denne forskningen har pågått siden 1980 årene.

Når et menneske- embryo (foster) blir 5-6 dager gammelt ,har det i løp av denne perioden blitt dannet en blastocyst som består av en kuleformet trofoblast og en indre cellemasse (ICM). Det er denne indre cellemassen som danner det vi kaller fosteret. Mens trofoblasten gir opphav til fosterhinner og andre strukturer som beskytter embryoet.

__1.5 Viktig satsingsområde__
I Norge har regjeringen satt som mål å satse på bioteknologisk forskning og stamcelleforskning. Målet med denne satsingen er at Norge skal hver en bidragsyter for det internasjonal forskning på dette området.

Forskning på stamceller i Norge ble påbegynt i 2002. Satsingen startet med forskning på fødte personer. Fra 2002 til 2007 økte satsingen fra 1,5 millioner kroner til 9,4 millioner kroner. I 2008 ble stamcelleforskning et eget forskningsprogram i regi av Norges forskningsråd. Både i 2008 og 2009 ble det bevilget stor pengesummer til forskningsprogrammet.

Målet med programmet er å utvikle og styrke kompetansen innenfor grunnforskning og klinisk forskning på stamceller med sikte på behandling av alvorlig og kronisk syke pasienter. Og med denne forskningen er håpet at programmet skal bidra til at norske pasienter i framtida kan tilbys stamcellebasert helsehjelp og behandling i Norge som er på høyden med det som tilbys i utlandet.

Prioriterte forskningstemaer
- Bedre forståelse av basale prosesser knyttet til vekst og differensiering av stamceller. - Bringe fram celler eller cellelinjer som kan anvendes terapeutisk. - Bringe fram protokoller for reparasjon av skadet vev eller organ. - Bruk av stamceller i utvikling og testing av nye legemidler og toksikologisk screening.

Kilder:
http://regjeringen.no http://nysgjerrigper.no http://www.bion.no http://www.forskning.no http://no.wikipedia.org http://gensidene.uib.no http://nhi.no @http://org.ntnu.no/ Nexus, Naturfag 5 Leksikon