Tradisjonell+bioteknologi

Tradisjonell Bioteknologi
Bioteknologi er betegnelsen vi bruker når vi nytter levende organismer som celler i planter eller dyr eller mikroorganismer til å gi oss mennesker mer kunnskap og produkter eller tjenester som er nyttige for oss. Vi tar den til nytte innen både forskning, industri, mat og medisinvarer.

Bioteknologi er det menneskene gjør når de omdanner celler for å skape et produkt som er bedre enn det forrige. Som foreksempel å få kornet stivere, slik at det ikke blir ødelagt under vintrer og lignende. Det finnes mange typer bioteknologi, og vi skal ta for oss den tradisjonelle bioteknologien. Den blir brukt til gjæring, som når vi brygger øl eller lager brød. Vi bruker bioteknologi også i avl. I Norge brukes det mest på avling av fisk. Fisken blir større enn vanlige fisker. Mange mener at det kanskje er en uting. Flere millioner oppdretts fisker rømmer fra oppdrettene hvert år, og blander seg med villaksen og andre. Det ligner kanskje på Charles Darwis utviklingslære, survival of the fittest, bare at her lager vi den sterkeste selv, ved hjelp av bioteknologi.
 * [[image:kornåker_(1).jpg width="320" height="355"]] || [[image:bioteknologiskolen.gif width="685" height="170" caption="Trykk på bildet for å se en film!" link="http://www.bioteknologiskolen.no/sider/1_bioteknologi.html"]] ||

**Historie og viktige oppdagelser** Bioteknologi har blitt brukt i flere hundre år, men det er nå nylig at vi har fått øynene opp for hva det er. Hver gang noen baker brød bruker de bioteknologi, som regel uten å vite det. Når man baker brød tilsetter man gjær for at brødet skal heve seg, og det som skjer, er at en kjemisk prosess begynner som gjør at gjæren begynner å produsere karbondioksid (CO2). Karbondioksiden gjør at brødet hever seg.

Bioteknologi har blitt brukt i mange århundrer og i mange sammenhenger blant annet når man lager øl, vin og bake brød. Disse næringsproduktene er laget ved hjelp av gjæringsprosessen. Innen vanlig bioteknologi er det også vanlig med konversering av mat, som surning av melk, osteproduksjon, og graving og raking av kjøtt og fisk. De viktigste brukene av tradisjonell bioteknologi har vært å lage medisiner, å produsere og bevare matvarer, og utvikle gode husdyr og nytteplanter.

**Avl og husdyr**
Den første bioteknologiske hendelsen var ikke brødbaksten men husdyravlet. Foredling av planter og husdyr har vært en viktig del av den menneskenes utvikling. Dette har foregått i tusenvis av år, uten at vi mennesker har visst noe om det vitenskapelige grunnlaget for denne menneske skapte evolusjonsprosessen. Eksempel på denne prosessen kan du finne bare ved å bla i en bok som viser all verdens hunderaser.

Den første bioteknologiske prosessen startet for omtrent 11 000 år siden, da startet husdyrhold. Det hendte ved at en menneskeflokk som vandret omkring den gangen fanget en villsau og temmet den. Dette var veldig praktisk på grunn av kjøttet, ulla og skinnet. Når menneske flokken kunne ta med seg denne sauen ble det mye enklere å få tak i mat i dårlige jakt tider. Ikke lenge etter at husdyravlet oppstod ble fermentering av melkeprodukter tatt i bruk. Fermentering er når ufarlige mikroorganismer får vokse i stoffet og konsumere de stoffene som andre organismer trenger for å vokse, sånn at maten holder seg bedre. Et eksempel er surning av melk, hvor bakterier produserer melkesyre og når melkesyren gjærer blir ph-verdien senket sånn at bakterier som kan ødelegge maten ikke trives.
 * [[image:villsau_%E2%80%93_1_1.jpg width="376" height="280"]] || [[image:Laks1_kj.jpg width="419" height="282"]] ||

Tidlig på 1900-tallet ble det vitenskapelige grunnlaget for moderne husdyravl lagt, og fra ca 1940 ble det utformet avlsprogram for de ulike husdyrene. Da oppsto seleksjonsavl, som er grunnen til den produktive økningen av husdyrbruket. Ved seleksjonsavl frambringes de husdyrene som har best mulige produksjonsegenskaper.

I begynnelsen av 1970-årene ble det opprettet avlsprogram for atlantisk laks og regnbueørret. Grunnlaget for de norske avlsprogrammene for atlantisk laks og regnbueørret. Vi kan trygt hevde at Norge er det land som har kommet lengst i seleksjonsavl på fisk.

Bioteknologien har vokst fram i løpet av de siste få tiår parallelt med den eksplosive utvikling innen biokjemi, celle- og molekylærbiologi

Industrien har aktivt brukt bioteknologi til å produsere blant annet løsningsmidler. (isopropanol) Deretter ble enzymene tatt i bruk og antibiotika en stund senere. Penicilin var den første antibiotikaen som ble oppdaget. Navnet kommer av at det ble forsøkt med en sopp kalt Penicillium. Det er i dag flere tusen antibiotika som er vist, fra flere ulike mikroorganismer.

Kanskje en av de viktigeste oppdagelsene innen bioteknologi skjedde på 1970-tallet. Rekombinant DNA-teknologien ble utviklet. Det er nå mulig å flytte gener fra levende organismer som dyr og også mennesker, og transportere dem inn i bakterier. Oppdagelsen har i dag gitt oss mulighet til produksjon av forskjellige hormoner. Det er livsviktige ting som insulin, vaksiner, veksthormoner og mange andre produkter.

Bioteknologien hjelper oss mennesker i mange sammenhenger. Vi kan foreksempel nevne forskning, oppdrett, matvarer, helse- og andre medisinske produkter. Bioteknologien har hatt et stort fremskritt i dag. Ved hjelp av teknologiske instrumenter og data har det blitt enklere å forske på. Det viser også at det har en sammenheng mellom fremgang i utvikling innen bioteknologi og fremgang i utvikling innen medisinsk forskning.



Kilder: [][]  [] [] [|http://www.ntnu.no/studier/mbiot Naturfagboka Nexus]
 * < [] ||  ||