Cellen+og+arvestoffet

**__Celler:__** Alle levende ting består av celler, uten celler så hadde vi verken vokst, utviklet oss eller i det hele tatt eksistert. Noen organismer, som bakterier, er encellede, og overlever bare med èn celle mens andre, som mennesker, er flercellede og har omkring 100 milliarder celler i kroppen, fordelt på 220 typer celler.

Teorien om celler ble utviklet av to personer som heter schleiden og Schwann, de ferdigstilte teorien i 1839, og omhandler at alle levende organismer består av enten en eller flere celler. Ordet ”Celle” kommer av det latinske ordet // Cella // , som betyr ”Lite Kammer”.  __**Hvordan er Cellene oppbygd?**__ **: ** Menneskets celler har en cellekjerne som omslutter arvestoffet – DNA-et. Alle dyr og planter har denne typen celler, og det kalles eukaryote celler.media type="file" key="celle.swf" width="360" height="270" align="right" De forskjellige delene i en Eukaryot celle kalles for organeller. F.eks så har cellene Mitokondrier, Mitokondrier er cellenes kraftstasjon de produserer energi til cellen.

Planteceller har også kloroplaster som kan lage sukker av karbondioksid (CO2) og vann gjennom fotosyntesen. Både mitokondrier og kloroplaster har et eget lite DNA- molekyl. Flere forskjeller mellom Planteceller og Dyreceller er at Plantecellene har en stiv //cellevegg,// det er det som gjør at stort tre kan stå rett opp og ikke bøyer seg.

Når vi snakker om arvestoffet til en organisme, F.Eks menneskets arvestoff – det humane genom, er det vanligvis arvestoffet i cellekjernen vi mener.

Organeller gjør det mulig å lage spesielle biokjemiske miløer inne i cellene, og å utvikle mer spesielle celler for andre formål i organismen. F.eks i cellekjernen kan man finne ett stoff som er til for å reparere skader i DNA-et.

Euakryote celler har mest sannsynelig blitt til av enklere celler har levd sammen med bakterier i en symbiose. Flere mener at mitokondriene opprinnelig har vært bakterier. En nyere teori sier at cellen gikk i en symbiose med et bestemt virus istedenfor en bakterie. Andre mener at også cellekjernen stammer fra en bakterie.

Celler finnes i mange ulike størrelser og former. I flercellede organismer som oss, utfører forskjellige celletyper mange ulike ting. Celler i øyet kan for eksempel oppfatte lys, muskelceller kan trekke seg sammen og nerveceller kan sende og motta elektriske signaler.

**__Mitose og Meiose__** Mitose er vanlig celledeling, det betyr at cellen deler seg i to like celler med samme arvestoffet.

Meiose på den andre siden er litt mer komplisert, den skiller seg fra Mitosen fordi at den skaper kjønnsceller. Der blir ikke cellene helt like som ved Mitosen, cellene som blir lagd bytter litt arvestoff med hverandre, slik at kjønnscellene har egenskaper fra begge sider.



__**Arvestoff**__ Arvestoff, eller DNA, er det som bestemmer hva cellen skal gjøre, og hvordan. Denne "oppskriften" bestemmer hvordan du skal bygges opp. Når du kjøper lego følger det ofte med ett hefte som forteller deg hvordan du skal bygge akkurat det delene er ment til å bygge, og dersom du ignorerer det kan det fort bli feil. Slik er det med mennesker også. den største forskjellen mellom lego og celle er at hos cellene har hver eneste celle hele oppskriften, og vet derfor selv akkurat hva den skal gjøre. Du kan faktisk finne oppskriften til nesen din i tommelen.
 * 

** =__DNA__=

Selve DNA'et er bygd opp av Adenin, Tymin, Guanin og Cytosin, i tillegg til sukker og fosfat som danner "ryggmargen".

kombinasjonene som er mulige i et DNA-molekyl er A-T, T-A, G-C og C-G. Det er viktig å huske at A-T og T-A IKKE er det samme. Ved celledeling må selvfølgelig DNA'et også deles, slik at den nye cellen vet hva den skal, mens den gamle ikke mister arvesoffet sitt. Det som skjer er at DNA-tråden deler seg på langs, omtrent som en glidelås, og danner to tråder. Siden A bare kan kombineres med T, og G med C, blir de to trådene til to identiske DNA-molekyler etter at de plukker opp de riktige stoffene fra "suppen" som de ligger i. Likevel kan et ledd bli hoppet over eller koblet feil, og da oppstår en mutasjon eller en genfeil.