Plante-+og+dyreforedling

Det finnes mange eksempler på foredling: - to av dem er kua og hveten. . [|Geno] er et selskap som eies av 13 000 norske bønder, og driver med avl og utvikling av NRF //(// [|Norsk rødt fe]//)// og andre storfe raser. Hovedoppgaven er å gjøre NRF-kua til en enda bedre melkeku. For å gjøre dette, ligger det mye forskning bak av avlssystemer og storfe. Geno driver ikke bare med forskning og utvikling av kyr, men levere også tjenester. Det vil si [|insemineringer] av NRF-kyr, med kvalitetssæd av de beste NRF-oksene i Norge.
 * Foredling** betyr å få fram bedre eller nyere varianter av dyr og planter, i form av rase, egenskaper eller sort.

**Hvordan gjøres det i dyreriket?**
Måten Geno avler og utvikler NRF på er mange. Avlingen og utviklingen av ku-rasen,er et slags "samarbeid" mellom Geno og norske bønder. En ting som norske bønder gjør for å utvikle NRF er å veie melken. Det er to grunner til det, den ene er for å vite hvor gode gener oksene har. Hvis ei ku melker lite, betyr det at oksen (faren til kua) har dårlig gener. Den andre grunnen er for bonden sin egen skyld. Kua får, ut i fra mengden melk den produserer, kraftfor. Noe som bøndene også må gjøre, er å sende inn helseopplysningene til kyrne. Årsaken er for å vite om oksen gir avkommet sitt dårlige egenskaper, som f.eks en sykdom. Hvis ei kvige har en ungokse til far blir kviga målt ( f.eks brystmål, spenehøyde og størrelse på kviga). Målingene av kviga blir sendt inn til Geno, og ut i fra disse målingene vet man hvilke ungokser man skal fortsette å avle på. Om en okse gir alle eller flere av avkommene sine dårlige egenskaper eller sykdommer blir oksen tatt ut av avlingen.

NRF er Norges melkeku. Den er avlet fram av norske bønder, for norske bønder. Av alle melkekyr i Norge, er omlag 95% NRF eller NRF-krysninger. Det som kjennetegner en god NRF-ku er at de er friske og fruktbare, har et funksjonelt jur, gode bein, godt lynne/gemytt og har god produksjon av melk og kjøtt. [|Karakteristikk på ei god NRF-ku]

**Foredling i naturen**
Det er ikke bare vi som driver med foredling, foredling skjer også naturlig (les: Charles Darwin og utviklingslæren). Der er det kun de sterkeste dyrene som får formere seg, og videreført sine gode egenskaper. Da blir rasen forbedret og flere dyr får de gode egenskapene og vil overleve. Et eks. på naturlig foredling er haren. Der har de raskeste dyrene med best syn og hørsel overlevd, derfor har haren utviklet disse egenskapene til det ytterste.

**Planteforedling**
Foredling foregår ikke bare innenfor dyreriket, det foregår også i planteriket. [|Hvete] er det eldste kornslaget, det har blitt dyrket siden yngre steinalder(4000-1800 f.Kr). Den opprinnelige hveten og dagens hvete er nokså ulik, siden det har blitt gjort et utvalg opp gjennom tiden. Det vil si, at fra den yngre steinalder og til i dag, har man plukket ut ulike hveteplanter med ønskede e ge nskaper. Menneskene fra steinalderen forsto nok tidlig sammenhengen mellom frøet og hveten, og begynte tidlig å ta vare på frø fra planter med gunstige egenskaper. Egenskapene som hveten har er mange, men kanskje den viktigste er plantens evne til å tåle tørke og innsekt angrep.

Norges største firma som jobber med planteforedling, er [|Graminor AS]. Graminor AS jobber med å foredle de viktigste kulturvekstene Norge har, sånn som f.eks kløver og grass til forproduksjon, frukt, bær, grønnsaker og korn.

Ressurser:
Naturfagsboka Nexus [|www.wikipedia.no] [] [|www.geno.no] [|www.graminor.no] [|www.skogoglandskap.no]